Latvija ir atzīta par 40. konkurētspējīgāko valsti pasaulē salīdzinājumā ar 37. pozīciju pērn, un tas joprojām ir sliktākais rādītājs Baltijas valstu vidū, liecina ietekmīgā Šveicē bāzētā Starptautiskā menedžmenta attīstības institūta (IMD) Pasaules konkurētspējas centra gadskārtējais pētījums, kas aptver 63 pasaules valstis.
Lietuva šogad IMD konkurētspējas indeksā ierindojusies 33. vietā, kas arī ir par trim pozīcijām zemāk nekā pērn. Savukārt Igaunija ir pakāpusies par vienu pozīciju un atzīta par 30. konkurētspējīgāko valsti pasaulē.
IMD vērtējumā viskonkurētspējīgākās valsts pasaulē titulu ir saglabājusi Honkonga, bet otrajā vietā ir Šveice, kas arī saglabājusi pagājušā gadā iegūto pozīciju. Singapūra savu sniegumu uzlabojusi par vienu pozīciju un ieņem 3. vietu, bet ASV ir atkāpušās par vienu vietu – līdz ceturtajai pozīcijai. Tālāk pirmajā konkurētspējīgāko valstu desmitniekā ir Nīderlande, Īrija, Dānija, Luksemburga, Zviedrija un Apvienotie Arābu Emirāti.
Eiropas lielākā ekonomika Vācija, kas pērn bija 12.vietā, šogad atkāpusies uz 13. pozīciju,bet Ķīna ierindota 18. pozīcijā, kas ir par septiņām vietām augstāk nekā pērn. Lielbritānija salīdzinājumā ar pagājušo gadu zaudējusi vienu pozīciju un ieņem 19. vietu, bet Japāna ir saglabājusi 26. vietu.
Francija atzīta par 31. konkurētspējīgāko valsti pasaulē, Krievija atkāpusies par divām vietām un šogad ieņem 46. pozīciju, Turcija zaudējusi deviņas vietas, atkāpjoties uz 47. pozīciju, Slovākijas sniegums pasliktinājies par 11 vietām un šogad šī valsts atzīta par 51. konkurētspējīgāko pasaulē.
No Eiropas Savienības valstīm indeksā vissliktākais sniegums ir Grieķijai un Horvātijai, kas ieņem attiecīgi 57. un 59. vietu, abām valstīm gada laikā atkāpjoties par vienu pozīciju.
60. vietu indeksā ieņem Ukraina (59. vieta pērn), Brazīlija ir 61. vietā (57. pozīcija pērn), Mongolija (62. vieta, pērn – 60. vieta) un Venecuēla ir ierindota 63. vietā (arī pērn tā bija pēdējā – 61. vietā).
Pētījumā, kas tiek publicēts kopš 1989. gada, konkurētspējas izvērtējumā ņemti vērā 260 kritēriji, tostarp makroekonomikas rādītāji, kā arī vairāk nekā 6250 respondentu no uzņēmējdarbības vides atbildes par korupcijas, vides un dzīves līmeņa uztveri.